AHDISTUNEISUUSHÄIRIÖN+HOITO++(Karita+H)

=AHDISTUNEISUUSHÄIRIÖN HOITO - Karita Hirvonen=


 * Tapaustarina - ahdistuneisuushäiriö (ja paniikkihäiriö) **


 * Karita Hirvonen 2B **


 * Johdanto **

Sarille (nimi muutettu) on diagnosoitu ahdistuneisuushäiriö ja välillä hänen ahdistuneisuutensa yltyy jopa paniikkikohtaukseksi. Ahdistuneisuushäiriö diagnosoitiin vaikeaksi ja paniikkihäiriö lieväksi. Samanaikaisesti hänellä huomattiin lievä masennus. Diagnoosin ovat suorittaneet lääkäri ja hänen psykoterapeuttinsa erilaisten testien ja haastattelujen avulla. Sari ei ollut ennen kokenut normaalia enempää ahdistusta, ennen kuin hän erosi pitkän ja vaikean suhteen jälkeen poikaystävästään, joka oli hänelle silloin erityisen tärkeä. Sarin ahdistus rajoitti ja vaikeutti elämää huomattavasti melkein kokonaisen vuoden ajan eron jälkeen, ennen kuin hän tajusi, ettei tule saamaan ahdistusta hallintaan omin avuin ja haki apua terveydenhoitajan kautta. Nykyään hänen hoitoonsa kuuluu viikottainen tapaaminen hänen psykoterapeuttinsa kanssa ja pienet tehtävät, joita psykoterapeutti määrää tehtäväksi kotona omalla vapaa-ajalla.


 * Mikä ahdistaa ja miksi? **

Sarin ahdistuneisuushäiriö on normaalista (tai yleisimmästä) poikkeavaa, koska Sari kokee ahdistuksen pahimmaksi silloin, kun hän joutuu olemaan yksin. Jo omassa huoneessa yksin oleminen riittää suureen ahdistuneisuuteen tai paniikkikohtaukseen, vaikka muualla asunnossa olisikin muita ihmisiä. Saria ahdistaa myös muuan muassa koulutunneilla, autossa, kavereiden luona, koneella istuessa ja ennen nukkumaan menoa.

Saria voi siis ahdistaa melkeinpä missä tilanteessa tahansa. Tämä johtuu tilanteesta, kun Sarilla on tilaisuus rauhoittua ja ”hiljentyä” paikoilleen. Silloin Sarin mielen valtaa hänen omat pelkoa lietsovat ja vääristyneet ajatuksensa, joita hän ei kestä ja tätä kautta ahdistuu. Aina Sarin ei edes tarvitse olla edes täysin yksin, hänen tarvitsee vain sulkea suuremmat ärsykkeet ympäristöstä pois (tahattomasti). Kuitenkin Sarin yksin ollessa hänen omien ajatuksien kieltäminen ja sivuuttaminen on vaikeinta. Sarin psykoterapeutti kutsui tilanteita osuvasti ”paikallaan-tilanteiksi”.

Sarin ajatuksissa on myös tiettyjä pelkotilanteita. Jos sen hetkinen tilanne alkaa muistuttamaan hiemankin Sarin pelkotilannetta, ahdistus voimistuu. Seuraavassa kappaleessa tulevat esille Sarin yleisimmät pelot, ja pelkotilanteilla tarkoitetaan pelkojen (edes) osittaista toteutumista.


 * Minkälaisia nämä ahdistavat ajatukset ovat? **

Tilanteissa, joissa Sari ahdistuu, on takana Sarin omat voimakkaat ja vääristyneet ajatukset. Hänen ajatuksia ovat muun muassa: olla hänen kanssaan?”/”Onko hän oikeasti minun mielestä kiva tai hyvä ystävä?”/”Minulla ei ole kavereita” yms, vaikka välillä Sari kokee nämä tietyt ihmissuhteet tärkeimmiksi ja todella merkittäviksi, ja hänellä on monta hyvää ystävää) aiheet viedään häneltä pois  toivoa tulevaisuuden suhteen  luulee eroavansa negatiivisesti ja suuresti muista) /”Enkö kestä elämän normaaleja vastoinkäymisiä?”)
 * Luulo, että oma elämä/itse on tylsä, tyhmä, epämukava, outo
 * Sekavuus ja epävarmuus ihmissuhteista ja luulo, että hänellä ei ole ketään (”Haluanko oikeasti
 * Tunne, ettei hän nauti asioista niinkuin ennen, ja pelko, että viimeisetkin nautinnon
 * Luulo, että tulevaisuudessa ei tule tapahtumaan mitään kivaa eikä Sarilla ole
 * Pelko, että hänet jätetään ja/tai petetään (parisuhteessa sekä kaverisuhteissa)
 * Tunne, ettei Sari saa mistään lohtua ja turvaa
 * (Negatiiviset) harhaluulot muiden ajatuksista häntä kohtaan
 * Halu olla ”normaali” eikä ”sairas” (käsittää itsensä epänormaaliksi ja sairaaksi,
 * Luulo heikkoudesta (”Olenko näin heikko, että joku parisuhde voi pilata elämän laatuni?”


 * Mistä ahdistus ja vääristyneet ajatukset johtuvat? **

Sari ei itse osannut tulkita, mistä nämä kaikki negatiiviset ajatukset kumpusivat. Hän mietti, että jotenkin näiden on liityttävä eroon, koska ennen sitä Sari oli mielenterveydellisesti terve. Sarin käytyä muutaman kerran psykoterapeuttinsa luona, psykoterapeutti alkoi yhdistelemään asioita toisiinsa. Psykoterapeutti antoi Sarin ensin itse selittää edellistä suhdettaan ja myös tilanteita, mitkä hän koki koskevan hänen pahaa oloansa. Välillä psykoterapeutti saattoi kysyä kysymyksiä Sarin kertomista asioista ja tilanteista, ja Sarin kertomien ja psykoterapeutin omien tietojen ja kokemuksien perusteella psykoterapeutti selvitti Sarin kanssa yhteistyössä Sarin sekavat ajatukset.

Sarin edellisessä suhteessa oli paljon valehtelua, pettämistä, alistamista ja kunnioituksen puutetta. Sarille ero oli todella rankkaa aikaa, ja siksi hänen psykoterapeuttinsa arveli, että Sari heijastaa näitä samoja negatiivisia tunteita, jotka olivat selvästi läsnä suhteen aikana ja sen jälkeen, hänen nykypäiväiseen elämäänsä. Sarin ero on voinut olla hänelle jopa traumaattinen kokemus. Psykoterapeutti selvensi asiaa hyvin puhekielimäisellä lauseella ”Sarilta on vain mennyt sisäisesti eli henkisesti jokin rikki suhteen ja sen eron aikana”. Myös Sarin huono itsetunto ja diagnosoitu lievä masennus on altistanut hänet ajattelemaan voimakkaita negatiivisia tuntemuksia itsestään ja omasta elämästään.

Sarin psykoterapeutti uskoo, että myös muut Sarin eri elämän osa-alueiden ongelmat ovat kuormittaneet häntä suhteen aikana ja sen jälkeen, ja ero vain laukaisi kaikki pahat tuntemukset ja ajatukset - ja ahdistuneisuuden. Psykoterapeutti arvelee myös, että Sarilla on taipumusta ahdistuneisuushäiriöihin, vaikka mielenterveyden ongelmat eivät ole ainakaan tiedettävästi yleisiä Sarin suvussa.

Psykoterapeutti myös korostaa varhaislapsuuden ja lapsuuden merkitystä Sarin ongelmissa. Ihmisen mielenterveyden ”pohjat” rakentuvat jo hyvin nuorena lapsuudessa, ja Sari myöntää, että hän muistaa tilanteita, joissa hän on mennyt äitinsä luo ja yrittänyt herättää äidin huomioita. Äiti jätti Sarin täysin huomioimatta, ja tämän tyyppiset (alitajuntaiset) muistot voivat vaikuttaa Sarin nykypäiväiseen turvattomuuden ja ahdistuneisuuden tunteisiin.


 * Miten tällaista ahdistusta hoidetaan? **

Sarin tilanteessa hänelle riittää viikottainen käynti ammattiauttajan luona, ja tottakai uusi poikaystävä ja hyvä sosiaalinen piiri edesauttaa Sarin toipumista. Myös Sarin äidillä on ollut suuri vaikutus Sarin toipumiseen, koska Sarin äiti on ollut ensimmäisenä tukemassa Saria ja he ovat lähentyneet Sarin häiriön myötä. Sarin psykoterapeutti on ehdottanut ja sanonut olevansa myönteinen lievien masennuslääkkeiden suhteen, joita käytetään myös ahdistuksen hoitoon. Sari ei kuitenkaan koe lääkkeitä ajankohtaisiksi ainakaan tällä hetkellä, koska toipuminen on alkanut etenemään hyvää ja tasaista vauhtia.

Psykoterapiakäynnit ovat hyvin vapaa-luontoisia. Yleensä Sari aloittaa kertomalla kuulumisiaan ja miten edellinen viikko on mennyt. Sitten yleensä Sarin ja terapeutin keskustelu keskittyy tiettyyn elämän osa-alueeseen tai aihealueeseen, joka koetaan aiheelliseksi Sarin tilanteen kannalta. Psykoterapeutti myös huomauttaa, että on tärkeää muistaa jutella joskus vain niitä näitä, ettei käynneistä tulisi jäykkiä tai epämukavia kokemuksia Sarille. Välillä psykoterapeutti antaa Sarille kotiin muutaman monisteen, jossa kerrotaan ahdistuneisuudesta tarkemmin, tai yleensä ne ovat pienimuotoisia testejä, joiden avulla Sarin psykoterapeutti luo kokonaiskuvaa Sarin tilanteesta. Joskus terapeutti antaa Sarille testejä tehtäväksi vain, jotta hän itse hahmottaisi tilannettaan ja ymmärtäisi paremmin omaa oloaan ja tuntemuksiaan.


 * Äänestysväite: **

+ +  +  +  -  -  -  -
 * ”Sarin ei pitäisi aloittaa masennuslääkkeiden käyttöä.” **

//Kiinnostavasti ja tarkasti kerrottu tarina. Hyvin selkeästi kuvattu oireita ja vääristyneitä ajatusmalleja. Hoidosta myös hyvin kuvausta. Tarkemmin saisi olla tietoa siitä miksi psykoterapeutti ehdottaa masennuslääkkeiden käyttöä tässä tilanteessa.//