PUUTTUVA+AISTI+JA+ONNELLISUUS+(Emilia+R.)

=PUUTTUVAN AISTIN VAIKUTUS ONNELLISUUTEEN ( Emilia Rotinen)=

Jos et jaksa lukea kaikkia artikkeleita, lue vähintään kaksi, mutta lue kaikista alleviivaukset.
=NÄKÖAISTI=

Urheilu: Sokeus muutti kaiken
Keski-Suomen vuoden 2010 vammaisurheilijaksi valittu Petri Mäkivirta haluaa näkövammastaan huolimatta elää mahdollisimman omatoimista elämää. Alkuvuodesta Keski-Suomen vuoden 2010 vammaisurheilijaksi valittu Petri Mäkivirta iloitsee saamastaan tunnustuksesta. Vielä yli parikymmentä vuotta sitten Mäkivirralla oli normaali näkö ilman silmälaseja, hän ei ollut kokeillutkaan keilaamista ja mies pelasi jalkapalloa. Ollessaan 21-vuotias, hän sokeutui vajaan vuoden aikana diabeteksen seurauksena. Se muutti kaiken. – **__Näön menettäminen oli suuri shokki. En liikkunut pitkään missään, Mäkivirta kertoo__**. __**Alussa varsinkin sukulaisten luona käyminen oli vaikeaa, sillä voivottelu ja hyssyttely eivät tuntuneet mukavalta**.__ Lopulta Näkövammaisten Keskusliiton aluesihteeri Leena Pihlainen otti häneen yhteyttä ja kertoi liiton toiminnasta ja sopeutumisvalmennuskurssista. Niistä Mäkivirta sai apua arkeen sopeutumisessa. Samalla hän päätti muuttaa Vantaalle, josta löytyi myös nykyinen avopuoliso, **Tuija**. Kun Tuija pyysi häntä keilaamaan, Mäkivirta lähti mukaan ja on edelleen samalla tiellä. – Alussa keilasin paikallaan heittäen, Mäkivirta muistelee. **Keilaamista tuntoaistin avulla** Muutaman vuoden harjoittelun jälkeen Mäkivirta alkoi treenata tosissaan ja muutti takaisin Jämsänkoskelle. Ahkerasta harjoittelusta valmentaja Niko Humalalammen johdolla on seurannut viimeisimpänä neljä kultamitalia ja yksi hopea Helsingissä viime syksynä keilatuissa näkövammaisten EM-kisoissa. Hän voitti kultaa myös EM-kisojen kolmen ja neljän hengen joukkuekilpailuissa. Vaikka Mäkivirta pitää joukkueen kanssa keilaamisesta, mieluiten hän keilaa yksin, sillä siinä vastaa vain omasta suorituksestaan. Hän ei iloitse niinkään palkintopysteistä, vaan tavoitteiden saavuttamisesta. Keilaamisessa Mäkivirta käyttää apunaan 3,6 metristä suuntakaidetta. Kun tavallisesti ihmiset keilaavat näkönsä avulla, Mäkivirran keilaaminen perustuu molempien käsien ja kropan tuntoaistiin. Hän käyttää kuuden kilon painoisia keiloja. Keilailun lisäksi Mäkivirta treenaa soutulaitteella ja tekee talvella lumitöitä. Hänellä ei ole opaskoiraa, vaan sekarotuinen lemmikkikoira. Mäkivirta ei käytä myöskään muita apuvälineitä paitsi valkoista keppiä, sillä hän haluaa olla mahdollisimman omatoiminen. – **__Vapaus liikkua on rajoittunut__.** Lisäksi diabetes on tuonut mukanaan muitakin sairauksia. **Sokeuskin on yksilöllistä** Mäkivirta ehti työskennellä puuseppänä ennen sokeutumistaan **ja __mies kaipaakin työtään sekä autolla ajamista. Hän muistelee haikeana myös työstä saatuja palkkatuloja, sillä nykyisin hän sinnittelee työkyvyttömyyseläkkeellä__.** Mäkivirralla on säilynyt rinnalla muutama näkevä ystävä lapsuudesta, mutta suurin osa ystävistä on löytynyt toisten näkövammaisten joukosta. **__Ihmiset saattavat edelleenkin puhua kovalla äänellä tai olla ylisuojelevia__**. Kun osa tarjoaa apua, toiset eivät ole huomaavinaankaan. Mäkivirta voi liikkua yksin tutuissa paikoissa, mutta uudempiin paikkoihin hän ottaa avopuolisonsa tai jomman kumman vanhemmistaan mukaan. Avopuoliso näkee sen verran, että voi liikkua itsenäisesti. Haastetta Mäkivirta kertoo olevan __**esimerkiksi Kelalla asioimisessa, sillä hän joutuu joka kerta pyytämään jonkun täyttämään kaavakkeen puolestaan.**__ Mäkivirta tietää, että jokainen sokeus on yksilöllinen ja osa näkövammaisista **__tarvitsee paljonkin ulkopuolista apua__**. Sokeuden aikana hän on oppinut käyttämään kuuloa ja muita aisteja eri tavalla. Tulevaisuuden suhteen mies toivoo, että saisi elää terveenä turvallista elämää. – Minusta on tullut suvaitsevampi, en ota vastoinkäymisistä niin pulttia.

=KUULOAISTI =

<span style="background-color: #ffffff; color: #555555; font-family: Arial,sans-serif; font-size: 14px;">Kuuro Senni ei surkuttele kohtaloaan vaan elää täysin palkein tavallista elämää: tanssii, matkustaa ja tapaa ystäviään. Senni kertoo Studio55.fille elämästään sekä kuuron henkilön haasteista kuuleville rakennetussa yhteiskunnassa. <span style="background-color: #ffffff; color: #555555; font-family: Arial,sans-serif; font-size: 14px;">//Senni// oli syntyessään kuuleva, täysin terve ja normaali pikkuvauva. Kahdeksan kuukauden iässä pieni ihmistaimi joutui kovan koettelemuksen eteen, kun hän sairastui aivokalvontulehdukseen. <span style="background-color: #ffffff; color: #555555; font-family: Arial,sans-serif; font-size: 14px;">Kyseessä on vakava sairaus, joka voi johtaa pysyviin vaurioihin muun muassa kuulossa. <span style="background-color: #ffffff; color: #555555; font-family: Arial,sans-serif; font-size: 14px;">Senni selvisi koettelemuksesta ja kehittyi jonkin aikaa normaalisti. <span style="background-color: #ffffff; color: #555555; font-family: Arial,sans-serif; font-size: 14px;">− Pikkulapsen kehityksessä osasin puhua sanoja normaalisti. **__Huomaamatta kuulo kuitenkin vähitellen katosi, ja suomen kielen kehitys pysähtyi.__** <span style="background-color: #ffffff; color: #555555; font-family: Arial,sans-serif; font-size: 14px;">Senni oli kaksivuotias, kun kävi ilmi, ettei hän kuule. 

<span style="background-color: #ffffff; color: #555555; font-family: Georgia,'Trebuchet MS',Verdana,Helvetica,Arial,sans-serif; font-size: 18px;">Kuurous on osa elämää
<span style="background-color: #ffffff; color: #555555; font-family: Arial,sans-serif; font-size: 14px;">Senni on kasvanut kuurouteen; asiaan, joka on yksinkertaisesti osa hänen elämäänsä. <span style="background-color: #ffffff; color: #555555; font-family: Arial,sans-serif; font-size: 14px;">− Noin 30-vuotiaana minulla oli ehkä **__pieni vaihe, jonkinlainen kriisintapainen, jolloin toivoin, että kuulisin.__** Varsinaista kriisiä minulla ei kuitenkaan ole ollut. <span style="background-color: #ffffff; color: #555555; font-family: Arial,sans-serif; font-size: 14px;">Senni määrittelee itsensä kuten kuka tahansa. Hän on nainen, äiti ja mummu, käy töissä ja elää tavallista elämää. <span style="background-color: #ffffff; color: #555555; font-family: Arial,sans-serif; font-size: 14px;">Ammatinvalintaan kuurous tosin aikanaan vaikutti. <span style="background-color: #ffffff; color: #555555; font-family: Arial,sans-serif; font-size: 14px;">− **__Halusin 1970-luvulla koulutyttönä opiskella sairaanhoitajaksi, mutta kuurona minulla ei ollut silloin mahdollisuutta siihen__**. Nykyisin se onnistuu. Useita kuuroja on opiskellut esimerkiksi lähihoitajiksi, Senni kertoo. <span style="background-color: #ffffff; color: #555555; font-family: Arial,sans-serif; font-size: 14px;">Hän kuitenkin pitää työstään työasiamies-tehtävässä, jossa hän palvelee kuuroja asiakkaita. Senni on ollut ammatissa jo 14 vuotta. 

<span style="background-color: #ffffff; color: #555555; font-family: Georgia,'Trebuchet MS',Verdana,Helvetica,Arial,sans-serif; font-size: 18px;">Arjen apua ja haasteita
<span style="background-color: #ffffff; color: #555555; font-family: Arial,sans-serif; font-size: 14px;">Sennin apuvälineitä arjessa ovat muun muassa __kuulolaite, vilkkuvaloilla toimivat ovikello ja palohälytin sekä tärinä-herätyskello.__ Lisäksi apua saa Kelan tulkkauspalvelusta. <span style="background-color: #ffffff; color: #555555; font-family: Arial,sans-serif; font-size: 14px;">− **__Normaali keskustelu ihmisten kanssa on vaikeaa, kun ei kuule__**. Mutta minä tulen hyvin toimeen kuulevien kanssa, eli se ei tuota ongelmia. **__Ilman tulkkia ei pärjää lääkärissä, pankissa ja muissa vastaavissa, Senni kertoo arjen haasteistaan.__** <span style="background-color: #ffffff; color: #555555; font-family: Arial,sans-serif; font-size: 14px;">Ulkomaisia elokuvia katsoessa tekstitys on suomeksi, mikä vaatii hyvää suomen kielen taitoa. Suomenkielinen tv-ohjelmisto sekä elokuvat ovat taas kuuron henkilön saavuttamattomissa. <span style="background-color: #ffffff; color: #555555; font-family: Arial,sans-serif; font-size: 14px;">− Nyt tosin laki on muuttumassa, ja tekstityksen pitäisi lisääntyä. <span style="background-color: #ffffff; color: #555555; font-family: Arial,sans-serif; font-size: 14px;">Parannettavaa on myös viittomakielisen palvelun saatavuudessa esimerkiksi virastoissa. <span style="background-color: #ffffff; color: #555555; font-family: Arial,sans-serif; font-size: 14px;">− Tilanne on kyllä parempi kuin ennen, mutta lisää tarvitaan jatkuvasti. **__Kuuro ei ole vielä tasa-arvoinen. Kaikki virastot ja lomakkeet ovat vaikeita. Aina tarvitaan tulkin apua, Senni kertoo.__** <span style="background-color: #ffffff; color: #555555; font-family: Arial,sans-serif; font-size: 14px;">Kuurojen Liiton kuntoutussihteerit auttavat osaltaan näissä asioissa. Myös työvoimatoimiston kanssa voi pyytää Kuurojen Liiton työasiamiesten apua. 

<span style="background-color: #ffffff; color: #555555; font-family: Georgia,'Trebuchet MS',Verdana,Helvetica,Arial,sans-serif; font-size: 18px;">Aktiivista elämää
<span style="background-color: #ffffff; color: #555555; font-family: Arial,sans-serif; font-size: 14px;">Arjessaan Senni nauttii erityisesti mummun roolista. Kaksi lastenlasta, pienet kaksostytöt, ovat vuoden ja kolme kuukauden ikäisiä. <span style="background-color: #ffffff; color: #555555; font-family: Arial,sans-serif; font-size: 14px;">− Lapset opettelevat nyt kovasti viittomaan ja ovat aivan ihania. Nautin myös ulkoilusta, vaelluksesta, matkustamisesta, ystävistäni sekä tapaamisista kuurojen yhdistyksellä ja muissa kuurojen tapahtumissa ja Kuurojen kulttuuripäivissä. <span style="background-color: #ffffff; color: #555555; font-family: Arial,sans-serif; font-size: 14px;">Senni on hyvillään myös siitä, miten tekniikan kehitys on muuttanut kuuron elämää positiiviseen suuntaan. <span style="background-color: #ffffff; color: #555555; font-family: Arial,sans-serif; font-size: 14px;">− Viittomakielellä voi esimerkiksi soittaa msn:in web-kameralla, Skypellä sekä 3G-puheluita. 

<span style="background-color: #ffffff; color: #555555; font-family: Georgia,'Trebuchet MS',Verdana,Helvetica,Arial,sans-serif; font-size: 18px;">Myös kuuro on yksilö
<span style="background-color: #ffffff; color: #555555; font-family: Arial,sans-serif; font-size: 14px;">Kuuroihin ihmisiin liittyy yhä ennakkoluuloja, joita Senni haluaa nostaa esille. Senni korostaa, että kuurot ovat täysin samanlaisia kuin muutkin ihmiset. Kadulla kuuroa ei erota kuulevasta. <span style="background-color: #ffffff; color: #555555; font-family: Arial,sans-serif; font-size: 14px;">− Kuurot pystyvät tekemään ihan samoja asioita ja töitä kuin kuulevatkin, ainoastaan joitain tiettyjä asiakaspalvelu- ja puhelintehtäviä eivät. Tätä ihmisten on joskus vaikea ymmärtää. Kuurot ovat myös samalla lailla yksilöitä ja erilaisia kuin muutkin. Usein meidät niputetaan yhteen, Senni pahoittelee. <span style="background-color: #ffffff; color: #555555; font-family: Arial,sans-serif; font-size: 14px;">− Kuuroja ei tarvitse pelätä, aina voi lähestyä. Jokin tapa kommunikoida kyllä löytyy. Kuurous ei tartu! <span style="background-color: #ffffff; color: #555555; font-family: Arial,sans-serif; font-size: 14px;">Senni mainitsee lopuksi asian, josta kuuron henkilön ei äkkiseltään uskoisi pystyvän nauttivan. Kyseessä on musiikki. Senni sanoo pystyvänsä tuntemaan musiikin rytmin ja äänen värähtelyn. <span style="background-color: #ffffff; color: #555555; font-family: Arial,sans-serif; font-size: 14px;">− Signmarkin viittomakielinen musiikki tuntuu todella hyvältä. Tykkään tanssia ja kävin tanssikoulussakin. Minulla on hyvä rytmitaju. Olen myös ollut mukana Tanssivat Kuurot -kerhon toiminnassa. Kuurous ei ole este, Senni painottaa.

<span style="background-color: #ffffff; color: #555555; font-family: Arial,sans-serif; font-size: 14px;">Tässä vielä koskettava video naisesta joka kuulee oman äänensä ensimmäistä kertaa
[]

=<span style="background-color: #ffffff; color: #333333; font-family: Helvetica,Arial,sans-serif;">HAJUAISTI ja MAKUAISTI =

<span style="background-color: #ffffff; display: block; font-family: arial; font-size: 12px; text-align: justify;">Haju-ja makuaisti ovat suuressa määrin liitoksissa toistensa kanssa. Suurin osa erilaisista makuaistimuksista itse asiassa haistetaan ja vain pieni osa suussa olevia makurauhasia pystyy aistimaan makua. Haju-aistinrauhaset toimivat nenäontelon katossa, josta aistimukset kulkeutuvat yhtenäistä maku-ja hajuhermoa myöten aivoihin. <span style="background-color: #ffffff; display: block; font-family: arial; font-size: 12px; text-align: justify;">Hajuaistin menetys voi tapahtua esimerkiksi aivotärähdyksen ja käytännössä usein takaraivolleen kaatumisen seurauksena. Kaatumisen aiheuttamana aivot voivat "heilahtaa", jolloin kallon etuosasta työntyvä hento hajuaistimen hermo voi vaurioitua tai jopa katketa. Aivotärähdyksen seurauksena menetetty hajuaisti voi palautua aina vuoteen saakka onnettomuuden jälkeen, jonka jälkeen syntynyt makuaistin menetys katsotaan pysyväksi. Haju-ja makuaisti heikkenevät luonnollisesti erilaisten nenän limakalvon tulehdustautien seurauksena, kuten allergisessa tai kroonisessa nuhassa sekä sjögreenin syndroomassa.

__Lue seuraava keskustelupalsta__: ( ei kuitenkaan kaikkia kommentteja ole pakko lukea!)
[]

=TUNTOAISTI=

Ilman tuntoa et pärjäisi
=** TEKSTI:Risto Selin **= = = =** //Julkaistu Tiede-lehdessä 2/2003// **= = = =** Ihminen luulee näköä tärkeimmäksi aistikseen vain siksi, että tuntoaistia ei sen monitahoisuuden takia pane merkille. **= = = =** Ilman tuntoaistia olisi vaikea kävellä tai edes puhua. Aivoilta nimittäin puuttuisi mahdollisuus säädellä liikkeitä niiden tuntemusten perusteella, joita aiempi liike tuottaa. **= = = =** Lukeminenkin tulisi hankalaksi, kun koko ajan pitäisi silmäillä, onko lehti vaarassa lipsahtaa käsistä tai rutistua liian tiukassa otteessa. Sivua kääntäessä pitäisi katsoa tarkasti, miten sormensa asettaa. **= = = =** Tuntoaistia tarvitaan myös lämpötilan ja kivun havaitsemiseen. Vaikka joskus voisi olla kätevää nostella kuumaa uunipeltiä ilman patalappua, jatkuvat palovammat kävisivät ennen pitkää hengen päälle. **= = = =** Ja mitä olisi elämä ilman toisen ihmisen kosketusta? "Mietipä hetki, millaista seksi olisi ilman tuntoaistia. Tai ehkä on parempi kysyä, olisiko ihminen edes kiinnostunut seksistä tai pystyisikö hän siihen", kirjoittaa Pittsburgin yliopiston havaintopsykologi E. Bruce Goldstein. **= = = =** Neurologi Antonio Damasio Iowan yliopistosta on esittänyt, että kehon sisästä ja ulkopuolelta tuleva tuntoaisti-informaatio on tärkeä perusta ihmisen tajunnalle ja tietoisuudelle. Ehkä tajuntaa ei edes olisi ilman tuntoaistia. **= = = =** Herkimmillä ihoalueilla isoin edustus **= = = =** Ihossa on erilaisia tuntoaistisoluja. Näistä Merkelin kiekot reagoivat erityisesti painamiseen, Meissnerin keräset taputuksiin, Ruffinin lieriöt ihon venymiseen ja Pacinin keräset nopeaan värinään. Käytännössä tunteminen on kuitenkin niin mutkikasta ja eri aistinsolut ovat niin herkkiä, että ne kaikki aktivoituvat kosketuksesta. **= = = =** Aistinsoluista hermoimpulssit kiitävät selkäytimen kautta aivojen keskiosan aistikeskukseen, talamukseen. Sieltä matka jatkuu päälakilohkon tuntoaivokuoreen. **= = = =** Herkimmillä ihoalueilla, kuten sormilla ja huulilla, on tuntoaivokuoressa isoimmat edustusalueet. Alueet voivat kuitenkin laajeta tai pienentyä sen mukaan, paljonko signaaleja kyseiselle alueelle tulee. **= = = =** Esimerkiksi käden tai jalan amputaation jälkeen raajan edustusalue pienenee muttei välttämättä häviä kokonaan. Tällöin tuloksena on niin sanottu haamuraaja: aistimuksia olemattomasta kädestä tai jalasta. **= = = =ONNELLISUUS: onnellisuuden kokemus on hyvin sudjektiivinen ja tilanteesta toiseen vaihtuva. Ihminen voi kokea iloa ja mielenrauhaa ollessaan onnellinen. Ihminen voi kuitenkin kokea, ettei koe onnellisuutta missään tilanteessa. Joistakin asioista ei voi päästä yli, mikä vaikuttaa jo ihmisen mielenterveyteen. Onnellisuus ja mielenterveys eivät kuitenkan ole sama asia.=

[] [] [] [|http://www.hoitonetti.fi/oireet/haju-_ja_makuaistin_heikkenemin/] []

Perustele.
{Hyvin kiinnostavia tarinoita sekä tällä sivulla että linkissä. Onnellisuudesta tällaisissa tapauksissa olisi saanutoolla vielä lisää selitystä, pohdintaa: ainakin jonkinlainen koonti jaasian arviointi tarinoihin liittyen. Tarinoita olisi voinut tiivistää. Onnellisuusmääritelmä paikallaan, sitä olisi kannattanut hyödyntää. }